# Esimene käivitamine

&knode; võib leida K menüü alammenüüst Internet. Selles olev kirje KNode käivitabki rakenduse.

Kui &knode; seal näha ei ole või kui &knode; pärast kirjel klõpsamist ei käivitu, võta ette käsiraamatu osa Küsimused ja vastused.

Nüüd peaks ilmuma töölauale just selline &knode; peaaken, nagu pildil näha. Esimesel käivitamisel avatakse ühtlasi seadistustedialoog.

&knode; seadistamine &knode; esimesel käivitamisel

&knode; esimesel käivitamisel

Aknas on näha menüüriba, selle all asuv tööriistariba ning päris all paiknev olekuriba. Tööriistariba ja olekuriba vahele jääb kolmeks jagatud põhiaken.

See kujutab endast kaustade vaadet, milles esialgu on vaid kolm elementi:

- Kaust Väljuvad
- Kaust Mustandid
- Kaust Saadetud

Kui &knode; on täielikult ja korrektselt seadistatud, on näha ka uudisteserverid ja tellitud uudistegrupid.

Ülemises osas paikneb artiklite ehk uudiste vaade. Praegu on see tühi, ühtegi artiklit pole näha. Otse artiklivaate all asub artikliaken, kuhu ilmub parajasti valitud uudiseartikli sisu. Ka see on praegu tühi, sest ühtegi artiklit ju ei ole. Sellest ei tasuks siiski segadusse sattuda, sest enne seda, kui uudiseid lugema ja ise postitama asuda, tuleb mõningad asjad paika panna. Seda tutvustab lähemalt järgmine osa.

Alustame nüüd siis &knode; seadistamist. Enamik võimalusi ei ole tavalisel kasutamisel kuigi olulised, kuid siiski tasub teada, mis üldse on võimalik ja mida miski tähendab. Mõned võivad ju kiirsissejuhatuse vahele jätta, aga need, kes eelistavad asjale kiiresti pihta saada, võiksid ometi ka käsiraamatusse pilgu heita. Teistele, eriti neile, kel pole uudistelugejatega erilisi kogemusi või kel need sootuks puuduvad, pakub käesolev osa võimalust seadistamine täies mahus ette võtta, kuigi mõnegi asja tähendus võib alles hiljem selguda.

## Personaalne info

&knode; seadistamise kallale saab asuda menüükäsuga Seadistused KNode seadistamine....

Dialoog jaguneb kaheks osaks: vasakul asub vaade, kus ülemine kirje Identiteet on juba esile tõstetud. Ülejäänud osas saab vajalikke asju seadistada, antud juhul siis seda, milline on sinu identiteet uudistegruppides liikudes.

Dialoogi avamiseks vali Muuda:

Personaalse info dialoog Personaalse info kaart

Personaalse info kaart

Kui oled enne &knode; käivitamist juba määranud oma isiklikud andmed Süsteemi seadistustes, on need siia üle kantud.

### Nimi

Väljale Nimi tuleb kirjutada enda nimi, ⪚ `Juhan Salu` või `Mari Lagendik`. Kui hiljem uudistegruppi sõnumit saadad, siis on see nimi kõigile näha antud uudise saatjana.

Välja Nimi täitmine on kohustuslik.

Enamikus uudistegruppides peetakse viisakaks ja sobivaks, kui esinetakse oma pärisnime all. Osa uudistegruppe siiski sellele nii suurt tähelepanu ei pööra. Kuid võib ka esineda juhtumeid, kus ei soovita enda nime all esineda, ⪚ uudistegrupid, kus räägitakse isiklikest asjadest ega taheta ennas tingimata avalikustada. Üldiselt teatavad sellised grupid juba oma eeskirjades, et liikmete anonüümsus on igati lubatud.

Selliste erijuhtumite jaoks pakub &knode; võimalust kohandada seadistusi igale uudistegrupile eraldi. Täpsemat infot selle kohta leiab osast Grupiidentiteedid.

### Organisatsioon

Välja Organisatsioon täitmine ei ole kohustuslik. Siia võib ⪚ sisestada oma töökoha või teaduskonna, kui kasutad &knode; töö juures või õppimiskohas. Kui see tühjaks jätta, täidab selle sageli internetiteenuse pakkuja.

### E-posti aadress

Siia sisestatavat e-posti aadressi kasutatakse artiklite puhul saatja tuvastajana, &ie; artikli autori tegeliku aadressina koos tema tegeliku nimega (mis on määratud väljal Nimi).

Väli E-posti aadress on kasulik eriti neile, kes soovivad sinu postitatud artiklile vastata e-postitsi. Kiri saadetakse siin määratud aadressle. Paljud uudistelugejad näitavad artikli päises nii autori nime kui tema e-posti aadressi.

Välja E-posti aadress täitmine on kohustuslik.

Arvesta, et e-posti aadressi kasutatakse vastamisel ainult siis, kui väli Vastamise aadress on täitmata. Kui see on täidetud, eiratakse välja E-posti aadress ja kasutatakse hoopis aadressi, mis on määratud väljal Vastamise aadress.

### Vastamise aadress

Vastamise aadress pakub võimaluse sisestada mõni muu aadress kui see, mille all sa uudiseid postitad. Kui keegi soovib sulle e-postitsi vastata, näeb ta just seda aadressi saaja aadressina. Vastamise aadressi võib näiteks kasutada juhul, kui postitad uudise päeval töökohas, kuid soovid võimalikke vastuseid lugeda oma koduses postkastis, sest töö juures näeb sinu kirju ka ülemus.

Igal juhul on siia mõtet sisestada ainult aadress, mis erineb väljal E-posti aadress määratust.

Mõned uudistelugejad määravad spetsiaalselt vigase e-posti aadressi, et vältida võimalikku rämpsposti. Sellisel juhul võib siiski juhtuda, et sinu postitatud uudise lugeja saadab sulle meili just sellele vigasele aadressile, mida sa seetõttu kätte ei saa. Seepärast oleks taolisel korral mõttekas anda näiteks signatuuris vihje aadressi vigasuse kohta.

### Meilikoopia saadetakse aadressile

Kui sisestad siia e-posti aadressi, saadetakse iga postitatud artikkel nii Usenetti kui sellele e-posti aadressile.

### Signeerimise võti

Kui oled seadistanud PGP või GnuPG kasutamise, saad valida signeerimise võtme klõpsuga nupule Muuda....

### Allkirja lubamine

Märkimisel lisatakse selle identiteediga kirjutatud uudisele allkiri.

### Fail

Väli Faili määramine määrab faili, mille sisu lisatakse iga sinu postituse lõppu.

Signatuurifail on tavaline tekstifail, mis ei peaks sisaldama enam kui neli rida teksti. Selles võib olla näiteks viide sinu koduleheküljele, tigupostiaadress koos telefoninumbriga (mis sellisel juhul on mõistagi kättesaadav kogu maailmale või vähemalt sellele osale maailmast, kes sinu postitust lugema satub) või ka lihtsalt mingi lahe moto. Signatuur on nii-öelda kaubamärk, mis iseloomustab kõiki sinu postitatud uudiseartikleid. Seepärast ei peaks see olema selline, mis võib kedagi solvata või muutuda pikapeale igavaks. Kui see on ka lahe nali, siis selle sajandat korda lugemine ei pruugi teiste uudisegrupi tellijate seas sinu populaarsust tingimata suurendada.

Signatuurifaili nime võib ka otse väljale kirjutada, kuid enamasti on mugavam see valida klõpsuga sisendikastist paremal asuvale nupule. See avab failidialoogi, kus saab mugavalt hiirega vajaliku faili üles otsida. Nupp Muuda faili võimaldab faili pärast selle valimist vajadusel muuta.

Signatuurifailis ei ole vaja määrata eraldavat rida, sest selle lisab &knode; automaatselt.

### Käsu väljundist

Selle võimaluse valimisel tuleb sisendiväljal määrata käsk. See käivitatakse ja selle väljundit kasutatakse allkirjana. Nii on näiteks võimalik allkirja valimine juhuse hooleks jätta või kasutada mõnda õnnesõnumi rakendust (fortune või KSig) iga kord laheda ja unikaalse moto genereerimiseks.

### Allolevast tekstikastist

Selle valimisel võetakse signatuur tekstist, mille allolevasse kasti sisestad.

Palun arvesta ka siin, et signatuur ei peaks olema pikem kui neli rida. Eraldav rida ei ole vajalik, sest selle lisab &knode; automaatselt.

### Üldised märkused

Hiljem on võimalik iga tellitud uudistegrupi puhul identiteeti spetsiaalselt seadistada selle dialoogis Grupp Grupi omadused. ⪚ saab määrata ingliskeelse allkirja ingliskeelsetele ja eestikeelse eestikeelsetele uudistegruppidele. Lisaks keelele võib määrata ka kontekstitundliku allkirja, ⪚ oma lemmikretsepti kokandusgrupis või kõigi oma kaheteistkümne kassi nimed kassiomanike uudistegrupis.

Selle kohta leiab täpsemat infot osas Grupiidentiteedid.

Järgmine samm seadistamisel puudutab konto loomist uudisteserveris.

## Konto seadistamine

Nüüd tuleb &knode;le teada anda, kust uudiseid hankida ja/või kuhu enda kirjutatud uudisteartiklid saata. Vali hiireklõpsuga kirje Kontod. Avaneb kaks alamvalikut. Valime Uudised, sest kõigepealt on ju vaja see paika panna. Kontode nimekiri on esialgu tühi.

Uue konto loomiseks klõpsa nupule Lisa... Ilmub selline dialoog:

Dialoog Uus konto Dialoog Uus konto

Dialoog Uus konto

### Nimi

Väljale Nimi võib kirjutada mida tahes, peaasi, et sa ise teaksid, mida see tähendab. Siia kirjutatu on hiljem näha kaustavaates. Siia võib ⪚ kirjutada oma internetiühenduse pakkuja nime. Näites kirjutame siia `Minu konto`.

### Server

Järgmine väli kannab nimetust Server. Erinevalt väljast Nimi on see, mida siia kirjutada, väga oluline. Uudisteserveri nimi on fikseeritud ja selle peab sinu internetiühenduse pakkuja avaldama. Kui sa seda veel ei tea, tuleks see igal juhul teada saada, sest muidu ei ole ka uudiseid võimalik lugeda. Kui sinu internetiühenduse pakkujal endal uudisteserverit ei ole, on võimalik kasutada ka avalikke servereid, milliseid leidub tihtipeale näiteks ülikoolidel.

Kirjutame oma näidises siia ``news.ut.ee``. Mõistagi võid siia sisestada ka oma internetiühenduse pakkuja serveri.

Kui kasutad &knode; kohaliku uudisteserveriga, kirjuta siia kindlasti ``localhost``!

### Port

Järgmisel väljal Port on juba olemas vaikeväärtus. Port kujutab endast enam-vähem andmekanalit, mida server jälgib, et tabada võimalikke uudistenõudlejaid. Vaikimisi on see 119, mis enamasti on ka õige, seepärast ei hakka me oma näites seda ka muutma.

### Gruppide kirjelduste tõmbamine

Selle valimisel nõuab &knode; serverilt ka olemasolevaid gruppide kirjeldusi. Neid näidatakse dialoogis Uudistegruppide tellimine.

Mitte igal grupil ei ole kirjeldust, nii et tegemist ei pruugi olla veaga, kui gruppi tellides sellel kirjeldus puudub.

### Server nõuab autentimist

Võimalus Server nõuab autentimist tuleks valida ainult siis, kui sinu uudisteserver tõesti nõuab artiklite tõmbamiseks kasutajanime ja parooli. Sellisel juhul saad vajalikud andmed teada oma internetiteenuse pakkujalt või uudisteserveri administraatorilt.

Kui sa ei ole kindel, kas seda on vaja või mitte, jäta see valimata. Kui hiljem selgub, et muidu ei saa, siis on kasutajanimi ja parool võimalik määrata. Kui aga oled kindel, et sul on seda vaja, kirjuta vastavatele väljadele oma kasutajanimi ja parool.

Kaartidel Identiteet ja Puhastamine saab valida serverile mõeldud identiteedi ja puhastamisseadistused.

### Üldised märkused

Nüüd peaks uudisteserveri seadistamine ja ühtlasi konto loomine lõpetatud olema. Tehtud muudatusi saab kinnitada ja rakendada klõpsuga nupule OK. Kohe seejärel ilmub konto nimi sellisel kujul, nagu sa selle väljale Nimi kirjutasid, nähtavale kontode nimekirjas. Ja kui nüüd seadistustedialoogi sulged, on see näha ka kaustavaates.

Nupu Telli abil on aga võimalik kohe asuda uudistegruppe tellima. Praegu võime selle siiski kõrvale jätta, sest meil on veel ühtteist teha ja uudistegruppe saab ka mitmel muul moel tellida.

Osas Mitme konto haldamine saab teada, kuidas toime tulla juhul, kui loodud on mitu kontot. Praegu jääme aga vaid ühe konto juurde, sest üldjuhul peaks sellest ka aitama.

Arvesta, et mõned internetiteenuse pakkujad võimaldavad uudiseid hankida ainult siis, kui oled end nende kaudu sisse loginud.

Asume nüüd seadistama e-posti kontot.

## Meilikonto seadistamine

Vali dialoogis Väljuvate kirjate konto loomine kaart E-posti server (SMTP), klõpsa nupule Lisa ja vali loendist konto tüüp. SMTP konto korral ilmub järgmine dialoog.

E-posti konto seadistamise dialoog E-posti konto seadistamine

E-posti konto seadistamine

Kindlasti märkad, et see on väga sarnane uudistekonto seadistamise dialoogiga. Aga milleks õigupoolest on uudistelugejal e-posti kontot üldse vaja?

Vahel võib tekkida soov vastata artikli autorile otse, ilma uudistegrupi vahenduseta, kui näiteks soovid teha mõne väga isikliku märkuse või parandada mõne vea. Nii mõnigi kord võib dialoog olla mõttekam kui avalik vastus.

Seepärast pakubki &knode; võimalust vastata e-postitsi. Kui soovid seda võimalust kasutada, tuleb &knode;le teada anda, kuidas meile saata. Selleks tuleb kasutada meiliserverit. Kui oled juba e-posti konto seadistanud, ⪚ kasutad &kmail;i, saab pruukida seal määratud seadistusi.

### Väljuvate kirjade server

E-posti serveri nime andmine ei ole kohustuslik. Infot, millist e-posti serverit kasutada, peaks saama oma ISP käest. Kindlasti on vaja aga sisestada e-posti serveri aadress väljale Väljuvate kirjdade server.

Meie näites on selleks ``mail.server.com``, aga mõistagi asenda see oma tegeliku e-posti serveri nimega.

Võimaluse korral saab meili saata ka kohaliku e-posti serveri vahendusel. Sel juhul vali konto tüüpide loendist Sendmail.

### Port

Ka siin seisab väljal Port juba vaikeväärtus. Antud juhul on selleks port 25. Üldiselt ei tuleks seda muuta, kui just sinu ISP ei kasuta mingil põhjusel mõnda eksootilist varianti. Toodud näites jätame selle muutmata.

### Üldised märkused

Mõni ISP lubab kirju oma meiliserverilt saata ainult pärast seda, kui oled kontrollinud uute kirjade saabumist. See vähendab rämpsposti saatmise võimalusi.

Mõni ISP võib lubada kirja oma meiliserverilt saata ainult juhul, kui kasutad parajasti selle ISP teenuseid või kui oled end tema meiliserverile sisse loginud. See on näiteks täiesti tavaline GMX puhul, kuid praegu ei toeta seda võimalust veel ei &knode; ega &kmail;.

## Välimuse kohandamine

Kaardil Välimus saab määrata artikliakna värve, kooditabelit ja fondi suurust. Dialoog näeb välja selline.

Välimuse seadistamine Välimuse seadistamine

Välimuse seadistamine

### Kasutatakse kohandatud värve

Selle valimisel võid muuta &knode; värve alloleva nimekirja abil. Värvi muutmiseks tee &HVN;ga topeltklõps vajalikul kirjel, mis avab &kde; värvi valimise dialoogi.

Värvivalikuid saab seadistada ainult juhul, kui märkekast on valitud — vastasel juhul ei tee topeltklõps mitte kui midagi.

Võimaluse Kasutatakse kohandatud värve valimisel ei kasuta &knode; värve, mida hiljem kogu &kde; puhul globaalselt määratakse, vaid just siin dialoogis määratuid.

### Kasutatakse kohandatud fonte

Selle valimisel saab allolevas nimekirjas kohandada &knode; kasutatavaid fonte. Fondi valimiseks tee &HVN;ga kirjel topeltklõps, mis avab &kde; fontide valimise dialoogi.

Fonte saab seadistada ainult märkekasti valimisel - vastasel juhul ei tee topeltklõps mitte kui midagi.

Võimaluse Kasutatakse kohandatud fonte valimisel ei kasuta &knode; hiljem &kde; puhul globaalselt määratud seadistusi, vaid just siin dialoogis määratuid.

## Uudiste lugemise üldised seadistused

Nüüd klõpsa puuvaates kirjel Uudiste lugemine ja seejärel vali kaart Üldine. Ilmub järgmine dialoog.

Kaart Üldine Kaart Üldine

Kaart Üldine

Enamasti ei ole siin vaja suurt midagi muuta, kuid vaatame võimalused ükshaaval läbi, et anda ülevaade kõigest, mida &knode; pakub.

### Uusi artikleid kontrollitakse automaatselt

Selle kasti märkimisel püüab &knode; tõmmata uudistegrupi valimisel selle uusi artikleid. Sellel on eriti mõtet siis, kui kasutada &knode;t kohaliku uudisteserveriga. Artiklite allalaadimine toimib mõistagi ainult siis, kui server on kättesaadav. Serveri puhul, mida saab kasutada ainult üle internetiühenduse, on see harva mõistlik ja võiks jääda valimata.

Kui süsteem ei ole seadistatud looma vajadusel internetiühendust, saad uudistegrupi valimisel alati veateate.

Kui soovid ise kontrollida, millal ühendus serveriga rajatakse, tasub kasutada menüükäsku Grupp Tõmba uued artiklid.

### Maksimaalne tõmmatavate artiklite arv

See seab piirangu artiklite arvule, mida serverilt alla laaditakse. Seda saab iga uudistegrupi jaoks eraldi määrata. Kui siin seisab näiteks 300, siis tõmmatakse ainult uudistegrupi 300 viimast artiklit ja teised jäetakse sootuks tõmbamata!

Suhteliselt suure artiklite arvuga uudistegruppide korral võib liiga väikese väärtuse määramine jätta artiklid sinu pilgu alt välja. See võib eriti juhtuda siis, kui alles tellid uudistegrupi või laadid artikleid ainult aeg-ajalt alla ning artikleid on seepärast uudistegrupis märksa enam kui siin määratud.

### Artikkel märgitakse loetuks pärast

Artiklid, mida avad artikliaknas, märgitakse loetuks pärast siin määratud sekundite möödumist. Kui määrad väärtuse liiga suureks, saad vältida, et artikkel, millele vaid pilgu peale heitsid, märgitakse loetuks. Teiselt poolt võib see muutuda tüütuks lühikeste uudiste puhul, kui neid tuleb loetuksmärkimise jaoks hoida lahti kauem, kui kulub aega nende läbilugemiseks. Kui lappad uudiseid liiga kiiresti, jäävad need loetuks märkimata, kuigi sa tegelikult oled nad juba ammendanud. Seepärast tasuks see väärtus kohandada just enda vajadustele vastavaks.

### Ristpostitatud artiklid märgitakse loetuks

Vahel postitatakse artikkel enam kui ühte gruppi. Seda nimetatakse ristpostituseks. Selle võimaluse valimisel märgitakse ristpostitatud artiklid loetuks kõigis uudistegruppides, kui nad on märgitud loetuks vähemalt ühes grupis.

### Kaval kerimine

Selle märkimisel keritakse ridu sujuvalt, mitte hüpetega.

### Laiendamisel näidatakse kogu lõime

See võimaldab näha korraga kogu diskussiooni (kõigil vastamise tasanditel), kui klõpsata antud diskussiooni ees seisvale plussmärgile. Kui see on valimata, näidatakse ainult vahetult artiklile saadetud vastuseid.

### Vaikimisi on lõimed laiendatud

Siin saab määrata, kas lõimed on vaikimisi laiendatud või mitte.

### Artikli hinde näitamine

Siin saab määrata, kas hinnet näitavat veergu näidatakse või mitte.

### Ridade arvu näitamine

Siin saab määrata, kas ridade arvu näitavat veergu näidatakse või mitte.

## Liikumine

Siin saab muuta mõningaid &knode;s likumise võimalusi. Tavaliselt peaks siin kõik olema välja lülitatud, aga kui sulle see ei meeldi, saad siin üht-teist sisse lülitada.

### "Märgi kõik artiklid loetuks" käivitab järgnevad tegevused

Kasti Liigutakse järgmisele grupile märkimisel liigub &knode; automaatselt järgmisse gruppi, kui käesolevas grupis on kõik artiklid märgitud loetuks.

### "Märgi lõim loetuks" käivitab järgmised tegevused

Kasti Aktiivne lõim suletakse märkimisel sulgeb &knode; automaatselt aktiivse lõime, kui see on märgitud loetuks.

Kasti Liigutakse järgmisele lugemata lõimele märkimisel näitab &knode; automaatselt järgmist lõime, kui käesolev lõim on märgitud loetuks.

### "Ignoreeri lõime" käivitab järgnevad tegevused

Kasti Aktiivne lõim suletakse märkimisel sulgeb &knode; automaatselt aktiivse lõime, kui seda ignoreeritakse.

Kasti Liigutakse järgmisele lugemata lõimele märkimisel näitab &knode; automaatselt järgmist lõime, kui käesolevat lõime ignoreeritakse.

## Hindamise reeglid

Artiklite sorteerimiseks on võimalik neile hinne anda. Standardhinne on 0, kõrgem hinne tähendab, et artikkel on huvitav, madalam aga, et see on igav.

Dialoogi keskel paikneb suur tühi ala, kus saab näha hindamise reegleid. Neid kasutab &knode; sisenevate artiklite automaatseks hindamiseks. Kui näiteks keegi alati postitab mõttetusi, on võimalik selle isiku artiklid alati hinnata mõne madala hindega ja need varjata.

Nuppudega nimekirja all saab reeglit muuta, lisada, eemaldada ja kopeerida. Jätame selle aga praegu vahele, sest &knode; seadistamise juures ei ole see mitte kõige olulisem asi.

Hindamise kohta leiab täpsemat infot osast Hindamine, jälgimine ja ignoreerimine.

### Vaikehinne ignoreeritud lõimedele

Tavaliselt läheb vaja ainult ignoreerimise ja jälgimise funktsiooni. See näitab lihtsalt, kas lõim pakub huvi või mitte. Siin saab seadistada vaikimisi pandava hinde ignoreeritavatele lõimedele. Menüükäsu Hindamine Ignoreeri lõime valimine annab selle hinde kõigile antud lõime postitustele ning rakendab seda ka järgmistele samasse lõime saabuvatele artiklitele.

### Vaikehinne jälgitavatele lõimedele

Kui artikkel on huvitav, saab ta hindeks enam kui 0. Siin saab sisestada selliste artiklite vaikimisi määratava hinde. Menüükäsk Hindamine Jälgi lõime annab selle hinde kõigile antud lõme postitustele ning rakendab seda ka järgmistele samasse lõime saabuvatele artiklitele.

Kiirklahviga W saab lõime jälgida, kiirklahviga I seda ignoreerida.

## Filtriseadistused

See dialoog võimaldab seadistada filtreid.

Filtriseadistused Filtriseadistused

Filtriseadistused

Kaardil on kaks nimekirja. Ülemine nimetusega Filtrid näitab kõiki defineeritud filtreid. Kui kasutad &knode; esimest korda, on näha ainult eelnevalt määratud filtrid.

Nuppudega Lisa, Kustuta, Redigeeri ja Kopeeri saab lisada uusi filtreid või kustutada neid, mida enam vaja ei lähe. Jätame selle praegu lähemalt lahti seletamata, sest &knode; seadistamisel pole see väga oluline.

Täpsemat infot filtrite kohta leiab osast Filtrite defineerimine ja kasutamine.

Alumises nimekirjas nimetusega Menüü on näha menüü Vaade Filter. Siin saab muuta selle menüü filtrite järjekorda.

Nupp Üles liigutab valitud filtri ühe positsiooni võrra ülespoole. Proovi seda ise: vali filter ja vajuta nuppu Üles ning näedki, kuidas filtri kirje ülespoole liigub.

Nupp Alla liigutab filtri allapoole. Vali filter, mille just ülespoole liigutasid ja vajuta nuppu Alla, kuni filter jõuab tagasi oma esialgsesse asukohta.

Nuppude Lisa eraldaja ja Eemalda eraldaja abil saab filtreid visuaalselt rühmitada. Eraldajad on nimekirjas näha kui `====`, menüüs aga märksa kenamate horisontaaljoontena. Proovi ise eraldaja lisada ning seejärel eemalda see, klõpsates nuppu Eemalda eraldaja.

Kõiki siin sooritatud muutusi saab pärast dialoogi sulgemist näha menüüs Vaade Filter.

## Päised

Sellel kaardil saab määrata, kuidas näidatakse artikliaknas konkreetseid päise ridu.

Näidatavate artiklipäiste kohandamise kaart Näidatavate artiklipäiste kohandamise kaart

Näidatavate artiklipäiste kohandamise kaart

Nimekirjas on kõik need päise read, mida artikliaknas näidatakse. Vasakul seisab identifikaator, nimetus sümbolite <> vahel aga näitab nime sellisel kujul, nagu seda Usenetis kasutatakse, &ie; From ehk Kellelt.

Nupu Redigeeri abil saab muuta nii näidatavat identifikaatorit kui selle ja vastava teksti atribuute. Et seda selgemaks teha, valime Kellelt:<From> ja avame päise esitamise redigeerimise dialoogi klõpsuga nupul Redigeeri.

Päise omaduste dialoog Päise omaduste dialoog

Päise omaduste dialoog

### Päis

Valikukastis Päis on näha kirje From. See on päiserea nimi, nagu see artiklis esineb ja nagu uudistelugeja seda tunnistab. Hüpikkastis näitab &knode; ka teisi identifikaatoreid, mis kõik tähistavad teatud päise rida. Praegu eeldame, et identifikaator From on määratud. Hiljem pöödume selle juurde tagasi, kui hakkame päisele ridu lisama.

### Näidatav nimi

Sellel väljal on näha nimetus, mida näidatakse hiljem artikliaknas asendusena päise vastava rea tegelikule identifikaatorile. Rea From korral on selleks Kellelt. Kui see väli tühjaks jätta, on artikliaknas näha ainult päiserea sisu. Nii on see näiteks vaikimisi rea Subjekt puhul. Jätame praegu ka selle muutmata.

### Päise näidatavate ridade lisamine ja eemaldamine

Selle dialoogi kõigi võimaluste selgitamiseks lisame ühe näidatava päiserea.

#### Postituseks kasutatava uudistelugeja näitamine artikliaknas

See pilt näitab dialoogi päisega `X-uudistelugeja`.

Päise omaduste dialoog Päise omaduste dialoog

Päise omaduste dialoog

Võib olla päris vahva saada artikliaknas teada, millist uudistelugejat artikli postitaja on kasutanud. See on tegelikult päris lihtne, sest päises ongi olemas (küll lisavõimalusena) rida, mis sellist infot sisaldab.

Vali hüpikkastist kirje Päis asemel nimekirjast X-uudistelugeja.

Kirjuta väljale Näidatav nimi `Uudistelugeja`.

Nüüd kinnita oma valik klõpsuga nupule OK. Uus rida ilmub kohe nimekirja ja hiljem näed seda ka artikliaknas.

Nuppude Üles ja Alla abil saad määrata, millises järjekorras päise ridu artikliaknas näidatakse.

Äsjane kinnitus, et uus päiserida on artikliaknas ka näha, on suhteliselt optimistlik, sest X-uudistelugeja kirje pole Useneti artiklite puhul sugugi nõutav. Seepärast ei pruugi mitte kõigil artiklitel päises seda rida esineda. Kui rida ei esine, siis seda ka ei näidata. Rohkem infot päiste kohta leiab aadressilt http://www.kirchwitz.de/~amk /dni/headerzeilen (saksa keeles).

## Vaataja

### Vajadusel mähitakse teksti

Selle valimisel mähitakse vaatajas automaatselt teksti, see tähendab näidatakse ridu just nii pikana, kui vaateaknasse mahub.

### Lõpus olevate tühjade ridade eemaldamine

Selle valimisel varjatakse automaatselt artikli lõpus olevad tühjad read.

### Signatuuri näitamine

Selle valimisel on saatja signatuur artikiliaknas näha, vastasel juhul mitte.

Palun arvesta, et &knode; saab signatuuri näidata korrektselt ainult siis, kui see on artikli sisust õigesti eraldatud. Mõned uudistelugejad seda korrektselt ei tee. Korrektne variant on kaks sümbolit -, millele järgneb (tühik).

Mitmedki uudistegruppide tellijad viitavad signatuuris oma koduleheküljele või annavad märku päises esinevast tahtlikult moonutatud ja vigasest e-posti aadressist. Kui signatuuri näitamine välja lülitada, ei pruugi sa sellist mõnikord vajalikku infot tähele panna. Teisalt aga võimaldab väljalülitamine säästa end vahel üsna kummaliste ja isegi tujurikkuvate või solvavate signatuuride lugemisest.

### Tsiteerimise sümbolid

Tsiteeritud teksti esitamiseks erineva suuruse või värviga peab &knode; aru saama, et tegemist on tsiteeritava tekstiga. Tavaliselt märgib tsiteeritavat teksti rea alguses seisev >, kuid vahel ka mõned muud sümbolid. Sellesse kasti saab kirjutada kõik sümbolid, mis tsiteeritavat teksti tähistavad.

### Kaasatud failid avatakse klõpsamisel

Selle valimisel avatakse kaasatud failid välises rakenduses vastavalt kaasatud faili MIME tüübile. Kui antud tüübiga ei ole ühtegi rakendust seostatud, ilmub faili salvestamise dialoog, mis pakub võimalust salvestada kaasatud fail.

### Alternatiivset sisu näidatakse kaasatud failina

Artiklid, mis on saadetud mitmeosalise (multipart) MIME-na, sisaldavad mitmes vormingus teksti (näiteks tavaline tekst ja HTML). Uudistelugeja otsustab sellisel juhul, millist artikli osa näidata. Selle võimaluse abil saab erinevas vormingus teksti avada otsekui kaasatud faili hiirenupu klõpsuga.

Kui see on märkimata, ei näidata alternatiivset sisu.

## Uudiste postitamise seadistused

Artiklite postitamisel &knode; vahendusel kasutatakse järgnevatel kaartidel määratud seadistusi.

Tehniliste seadistuste kaart Tehniliste seadistuste kaart

Tehniliste seadistuste kaart

Kui määrad siin ekslikud seadistused, võivad sinu artiklid osutuda loetamatuks või ei saa neid isegi saata, mistõttu tasub hoolikalt kaaluda, mida ja kuidas siin seadistada.

### Kooditabel

Siin saab valida saadetavate artiklite kooditabeli. Ingliskeelsete maade puhul on see tavaliselt US-ASCII, aga see ei ole mingil moel kohustuslik. Vaikimisi kasutatakse &kde; globaalselt määratud seadistust, mistõttu siin ei pruugi olla vajadust üldse midagi seadistada.

Kui soovid postitada oma artikleid uudistegruppidesse teistsuguse kooditabeliga (⪚ Ida-Euroopa või Aasia kooditabeliga), saab selle just siin valida.

### Kodeering

Siin saab määrata postitatava artikli märkide kodeeringu. Võimalusteks on 8-bitine ja 7-bitine (Quoted-Printable).

8-bitise kodeeringu valimisel edastatakse üldjuhul mitmesugused erimärgid korrektselt, vähemalt on see nii eestikeelsete uudistegruppide puhul (ee.*).

Quoted-Printable valimisel edastatakse 8-bitised sümbolid (⪚ täpitähed) kodeeritud 7-bitiste sümbolitena.

Ingliskeelsetes uudistegruppides on 7-bitine kodeering täiesti normaalne.

### Vastamisel kasutatakse oma kooditabelit

Selle valimisel kasutab &knode; vastamisel sinu süsteemis vaikimisi määratud kooditabelit, mitte vastatava artikli kooditabelit.

### Genereeritakse artikli ID

Selle valimisel genereerib &knode; artikli ID kõigi postitavate artiklite puhul.

Artikli ID peab olema üleilmselt unikaalne! Vastasel juhul võivad tekkida arusaamatused ühesuguse artikli ID-ga artiklite vahel ning uudisteserver võib hilisema artikli tagasi lükata, arvates, et see on juba olemas.

Artikli ID sisaldab kehtivat FQDN-i (täielik kvalifitseeritud domeeninimi). See tähendab, et see sarnaneb identifikatsioonis määratud e-posti aadressi sümboli `@` ees seisva osa ja domeeniga.

&knode; genereerib ID automaatselt, kuid sul on võimalik väljal Serveri nimi määrata ka ise kehtiv domeeninimi. Kui sul oma domeen puudub, ei peaks seda võimalust kasutama, vaid laskma artikli ID genereerida uudisteserveril.

##### Artikli ID

Kehtiv domeen on näiteks `kde.org`. Seda domeeni kasutav artikli ID võib välja näha selline:

    934lek9934@kde.org

Unikaalne identifitseerimine on tagatud ainult juhul, kui sul on oma domeen. Isegi juhul, kui sa ei kasuta artikli ID genereerimiseks &knode;t, võivad tekkida vastuolud, kui pruugid kohalikku uudisteserverit. Näiteks rakendus leafnode genereerib artikli ID, mis võtab aluseks kohaliku serveri nime.

Rohkem infot selle kohta ja vaba domeeni leiab aadressilt http://www.hanau.net/usenet/faq/messageid.php.

### Masina nimi

Siia saab kirjutada oma arvuti nime. Seda kasutatakse artikli ID genereerimisel. Kui sul ei ole oma domeeni, ei peaks seda võimalust kasutama, vaid laskma artikli ID genereerida uudisteserveril. Ülaltoodud näidet kasutades oleks see `kde.org`.

### Päis

Siia saab sisestada X-päised, mida ei paku &knode;. Näide: `X-No-Archive: yes`. See väldib sinu artiklite puhverdamist selliste arhiiviteenuste poolt, nagu näiteks Google.

X-päised on eksperimentaalsed päised, mis ei ole veel standardsete uudisteartiklite standardi osa. Neid saab näiteks kasutada laiendatud infoedastusel. Kokkupõrgete vältimiseks hiljem tekkivate standardsete päistega on neile antud eesliide X-.

### Päisesse ei lisata identifikaatorit

Selle valimisel ei lisa &knode; postitusel vastavat rida päisesse.

Seda rida kasutatakse uudistelugeja tuvastamiseks, mille abil artikkel kirjutati. Lisaks statistikale võimaldab see tuvastada mittestandardseid uudistelugejaid. Seda ei ole erilist mõtet sisse lülitada, sest &knode; ei vääri häbenemist.

## Redaktori seadistused

Redaktori seadistuste kaart Redaktori seadistuste kaart

Redaktori seadistuste kaart

### Reamurdmine veerust

Siin saab määrata, millisest veerust alates &knode; ridu murrab. Lisaks on võimalik automaatne reamurdmine täiesti välja lülitada.

Soovitatav on ritta mahutada mitte üle 76 sümboli isegi juhul, kui sinu arvutis võiksid read pikemad olla. Paljud Useneti kasutajad pruugivad tekstipõhiseid uudistelugejaid, mis ei näita korraga enam kui 80 märki. Kui oled väärtuse suuremaks määranud, on sinu postitatud artikleid sellistel inimestel raske lugeda ja seetõttu võivad nad üldse eelistada sinu artiklid lugemata jätta.

### Signatuur lisatakse automaatselt

Kui kirjutad artikli või järje, lisatakse sinu signatuur selle võimaluse valimisel automaatselt, kui oled selle määranud menüükäsuga Seadistused KNode seadistamine...Identiteet.

### Sissejuhatav fraas:

Järge kirjutades lisab &knode; enne originaalteksti tsiteerimist selle võimaluse valimisel teatud sissejuhatava teksti. Siia võib õigupoolest kirjutada, mida süda soovib. Kasutada saab ka muutujaid, mida &knode; hangib originaalartiklist, ⪚ autori nimi või artikli kirjutamise kuupäev.

Kasutada saab järgmisi muutujaid:

`%NAME`

- Originaali autori nimi.

`%DATE`

- Originaalartikli kirjutamise kuupäev.

`%EMAIL`

- Originaali autori e-posti aadress.

`%MSID`

- Originaalartikli ID.

`%GROUP`

- Uudistegrupi nimi, millest artikkel pärit on.

Püüa olla võimalikult napisõnaline, sest selline sissejuhatav rida esineb igas järjes. Liiga pikk sissejuhatav rida võib tekitada vastumeelsust, nagu ka näiteks liiga pikk signatuur.

#### Sissejuhatava rea näide

    %NAME kirjutas %DATE
    artiklis %MSID

Oletame, et originaalartikli kirjutas Kunn laupäeval, 17. juunil kell 17:42:32 -0500. Selle artikli ID oli <8igdg5.3vvijgt.3@sisalik.roomaja.ee>. &knode; lisab nüüd sellise sissejuhatava rea.

    Kunn kirjutas L, 17. juuni 2003 17:42:32 +0200
    artiklis <8igdg5.3vvijgt.3@sisalik.roomaja.ee>:

### Tsiteeritud tekst mähitakse automaatselt ümber

Selle valimisel kasutatakse tsiteeritaval tekstil automaatset reamurdmist ning igale reale omistatakse korrektne tsiteerimise tase.

### Autori signatuur jäetakse alles

Selle valimisel tsiteeritakse vastuses mitte ainult originaalartiklit, vaid ka selle autori signatuuri.

Signatuuri tsiteerimine ei ole tarvilik ja seda peetakse sageli ebaviisakaks.

### Kursor asetatakse sissejuhatava fraasi alla

Tavaliselt suundub kursor vastamisel kogu artikli lõppu. Selle võimaluse valimisel võtab kursor aga koha sisse otse sissejuhatava fraasi järel.

See on eriti kasulik juhul, kui artikli tsiteerimisel soovid oma kommentaarid kirjutada vastavate lõikude järele läbi kogu artikli.

### Väline redaktor

Siin saab määrata välise redaktori, mis avatakse juhul, kui redaktoriaknas valida menüükäsk Tööriistad Käivita väline redaktor.

Kasti Väline redaktor käivitatakse automaatselt märkimisel avatakse väline redaktor ilma erikäsuta.

Pane tähele muutujat `%f` redaktori nime järel. See muutuja märgib redigeeritava artikli failinime. Ära seda kustuta, muidu saad välise redaktori avamisel veateate.

Kui välise redaktori käivitamisel tekib probleeme, võib põhjuseks olla see, et redaktor alustab tööd "taustal". Seda nimetatakse harunemiseks. &knode; tuvastab sellisel juhul protsessi käivitamise ja lõpetamise ning arvab, et sa enam redaktorit ei kasuta. Nii võib see toimuda näiteks redaktori gvim korral. Gvim harunemine on võimalik keelata käsurea võtmega `-f`. Soovitatav on igal juhul uurida lähemalt vastava redaktori dokumentatsiooni.

Kui soovid kasutada redaktorit gvim, tuleks kasti Valitud redaktor kirjutada:

`gvim -f %f`

## Õigekiri

Siin saab seadistada õigekirja kontrollimist. Täpsemat teavet leiab õigekirja kontrollimise dokumentatsioonist.

## Allkirjastamine/kontroll

Siin saab seadistada, kuidas &knode; signeerib artikleid GnuPG või PGP abil. GnuPG/PGP ID luuakse automaatselt varem seadistatud nime ja e-posti aadressi põhjal. See on sama, mis esineb artikli päise real Kellelt.

### Krüptimisvahend

Siin saab valida kasutatava krüptimisvahendi.

### Parool jäetakse meelde

Selle võimaluse valimisel on vaja paroolifraas privaatse võtme jaoks sisestada ainult üks kord. &knode; jätab selle meelde, kuni sa pole &knode; sulgenud.

### Allkirjastatud/krüptitud teksti näidatakse pärast koostamist

Selle võimaluse valimisel näitab &knode; signeeritud artiklit eriaknas, kus saab seda kinnitada enne redaktoris muutmist.

## Artikli kustutamine

Allnähtaval kaardil saab seadistada artiklite kustutamist ja nende korrashoidu. See võimaldab sinu arvuti kõvakettale alla tõmmatud artiklite mahu hoida mõistuse piires. &knode; kasutab artiklite käsitlemiseks tublisti mälu, nii et kui sul neid palju on, võib arvuti töö mõnevõrra aeglasemaks muutuda. Pealegi ei ole enamasti mõtet artikleid kuigi kaua alles hoida, sest sellised teenused nagu Google ja Yahoo! on võtnud nende arhiveerimise enda kanda.

&knode; ei ole võrguühenduseta uudistelugeja, mistõttu kõik seadistused kehtivad ainult nende päiste kohta, mida haldab &knode;! Kui sul töötab ka kohalik uudisteserver, näiteks leafnode, tuleks selle dokumentatsioonist järele uurida, kuidas käib aegunud artiklite kustutamine serverilt — seda &knode; sinu eest ära ei tee.

Puhastamise seadistused Puhastamise seadistused

Puhastamise seadistused

### Aegunud artiklid kustutatakse automaatselt

Selle võimaluse valimisel kontrollitakse kõigis tellitud gruppides siin määratud intervalli järel vanade artiklite olemasolu ning nende leidmisel need kustutatakse.

Sellise kontrolli saab ka käsitsi esile kutsuda menüükäsuga Grupp Kustuta aegunud kirjad grupist

### Gruppide tühjendamise intervall

Siin saab määrata, kui tihti tuleks tellitud uudistegruppides kontrollida vanade artiklite olemasolu ja kui tihti neid kustutada. Seda võimalust saab kasutada ainult siis, kui ära on märgitud kast Aegunud artiklid kustutatakse automaatselt.

### Loetud artikleid säilitatakse

Loetud artiklid kustutatakse puhastamisel, kui nende vanus ületab siin määratut. &knode; arvutab siinmääratu põhjal ise kuupäeva välja.

### Lugemata artikleid säilitatakse

Lugemata artiklid kustutatakse puhastamisel, kui nende vanus ületab siin määratut. &knode; arvutab siinmääratu põhjal ise kuupäeva välja.

### Kustutatakse artiklid, mida serveris enam pole

Võib juhtuda, et näed &knode;s päist, kuid vastav artikkel ei ole enam serveril kättesaadav. Kui see võimalus on valitud, kustutab &knode; sellised artiklid automaatselt.

### Lõimed säilitatakse

Selle võimaluse valimisel kustutatakse lõim ainult juhul, kui kõik selles sisalduvad artiklid vastavad kustutamise tingimustele. See tähendab, et alles siis, kui lõime viimane artikkel on võimalik kustutada, kustutatakse ka lõim.

See väldib vanade artiklite kadumist mahukamas lõimes enne diskussiooni lõpulejõudmist.

&knode; ei suuda ette ennustada, kas pärast seda, kui kõik kustutamise tingimused on muidu täidetud, võib artiklile veel mõni vastus tulla. Selliste asjade üle pead otsuse langetama ise. Mõnes uudistegrupis võib vastuste vahele jääda mitu päeva, mõnes aga vaid paar tundi, nii et kasuta siin oma kogemusi ja paremat äratundmist.

### Kaustad tihendatakse automaatselt

See võimalus puudutab &knode; mälutarbimist. Kui kaustas kustutatakse artikkel, märgitakse see küll kustutatuks, kuid see kasutab endiselt ruumi kõvakettal ja jupikest mälu. Selle võimaluse valimisel saab anda &knode;le korralduse artikkel ka tegelikult kustutada ning kõvakettal ruumi teha.

Seda saab ka käsitsi teha menüükäsuga Kaust Tihenda kaust või Kaust Tihenda kõik kaustad, kui soovid seda ette võtta korraga kõigis kaustades.

### Kaustade tühjendamise intervall

Siin saab määrata, kui tihti tuleb kaustas kontrollida kustutatud artiklite olemasolu. Seda saab kasutada ainult juhul, kui valitud on võimalus Kaustad tihendatakse automaatselt.